Išlydėkime paukščius, keliaudami Vilniaus miesto gamtiniais takais!
Išlydėkime paukščius, keliaudami Vilniaus miesto gamtiniais takais!
![](/wp-content/uploads/2021/09/Migruojantys.jpg)
2021 m. spalio 4 d., 15 val., Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekoje, Lietuvos ornitologų draugijos ornitologas, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centro metodininkas, programos „Pažinkime paukščius drauge“ edukatorius Gediminas Petkus skaitys paskaitą „Migruojantys paukščiai“. Ornitologas papasakos apie Vilniaus miesto paukščius, patars, kur juos geriausia stebėti, taip pat pakalbės apie paukščių migraciją. Dalyviai diskutuos, žiūrės vaizdo reportažus, nuotraukas.
Po paskaitos bus keliaujama pasivaikščioti po Vilniaus pilių parką ir Bernardinų sodą kartu su Vilniaus valstybinio kultūrinio rezervato direkcijos tvarkymo skyriaus vedėju Stanislovu Patkausku. Bus galima pamatyti inkilus, kuriuose peri didieji dančiasnapiai ir klykuolės. Vyks genių, varnėnų, karklažvirblių, alksninukų, bukučių, lipučių, įvairių rūšių zylių ir varninių paukščių stebėjimas. Be paukščių, taip pat bus supažindinama su kultūrinėmis ir gamtinėmis saugotinomis vertybėmis.
Tai bus puiki proga kartu su specialistais šauniai praleisti pirmadienio popietę. Paskaitą ir iškylą rengia Lietuvos ornitologų draugija kartu su Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centru, Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija ir Lietuvos MA Vrublevskių biblioteka.
Šis renginys yra viena iš projekto „Gamtiniai takai Vilniaus mieste“, kurį iš ekologinio švietimo programos lėšų finansuoja Vilniaus miesto savivaldybė, veiklų. Renginys dalyviams nemokamas, bet būtina registruotis adresu: inga.beruliene@mab.lt
Dr. Ingės Lukšaitės pranešimas apie dėstytoją Kazimierą Lukšą
Dr. Ingės Lukšaitės pranešimas apie dėstytoją Kazimierą Lukšą
![](/wp-content/uploads/2021/09/inge.jpg)
Valentinos Marmienės nuotrauka
Kviečiame pasiklausyti dr. Ingės Lukšaitės pranešimo apie jos tėvą, ekonomikos profesorių Kazimierą Lukšą, kuris dirbo Rytų Europos mokslinių tyrimų institute Vilniuje, veikusiame dabartiniuose LMA Vrublevskių bibliotekos rūmuose 1930 – 1939 m.
Pranešimas skaitytas Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekoje vykusioje, Varšuvos universiteto Rytų Europos centro ir Lenkijos instituto Vilniuje inicijuotoje diskusijoje: „Kaip tyrinėti ir studijuoti Rytų Europą?“
Liaudis nepamiršo savo Katkaus
Liaudis nepamiršo savo Katkaus
„Liaudis nepamiršo savo Katkaus, nepamirškime ir mes“. Taip lygiai prieš šimtą metų karo ir mokslo istorijos žurnale „Mūsų žinynas“ apie Joną Karolį Chodkevičių rašė signataras Mykolas Biržiška.
Signataras savo straipsnyje, rašytame prieš šimtmetį, pabrėžė, kad skirtingai nei istorijos turtingoje Lenkijoje, Lietuvoje šis didikas yra prisimenamas net ir iki mūsų dienų žinomose liaudies dainose, kuriose J. K. Chodkevičius vadintas tiesiog „Katkumi“.
Prabėgus dar vienam šimtmečiui, žymiojo LDK karvedžio, nugalėjusio švedus Salaspilio mūšyje, mes taip pat nepamirštame. Nuo spalio 6 d. LMA Vrublevskių bibliotekoje veiks paroda „Jonas Karolis – Dievo Lietuvai duotas taleris“, skirta Jonui Karoliui Chodkevičiui atminti.
Iliustr: Biržiška, Mykolas. Didysis Lietuvos etmonas Jonas Karolis Katkevičius (Chodkevičius). Iš: Mūsų žinynas, 1921, nr. 3, p. 80–86.
LMAVB RSS P-051776
Diskusija „Kaip tyrinėti ir studijuoti Rytų Europą?“
Diskusija „Kaip tyrinėti ir studijuoti Rytų Europą?“
Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekoje vyko Varšuvos universiteto Rytų Europos centro ir Lenkijos instituto Vilniuje inicijuota diskusija „Kaip tyrinėti ir studijuoti Rytų Europą?“
Renginio metu buvo pristatyta mokslinė monografija „Sovietologijos pradžia: Rytų Europos mokslinių tyrimų institutas Vilniuje 1930–1939 m. (90-mečio įkūrimo proga). Idėjos – žmonės – palikimas“(sudarytojai J. Malickis ir A. Pukšto).
Apie Rytų Europos studijų raidą tarpukariu ir jų dabartinę būklę renginyje kalbėjo Varšuvos universiteto Rytų Europos centro direktorius Janas Malickis ir šio centro profesorius habil. dr. Leszekas Zasztowtas. Diskusiją vedė doc. Andžejus Pukšto (Vytauto Didžiojo universiteto Politologijos katedra).
Knygos pristatymo metu atsiminimais apie tėvą, ekonomikos profesorių Kazimierą Lukšą, kuris dirbo minėto instituto mokslo darbuotoju pasidalino žinoma kultūros istorikė dr. Ingė Lukšaitė.
Filmavo ir montavo Vika Petrikaitė
Biblioteka visiems. Konferencija+
Biblioteka visiems. Konferencija+
Tarp Lietuvos kultūros įstaigų pats tankiausias yra bibliotekų tinklas, tačiau apie 600 tūkst. žmonių vis dar nesilanko jose. Dažniausiai šie žmonės turi negalią ar kitų individualių reikmių, ir tai tik viena iš daugelio priežasčių, kodėl jie atsiduria informacinio ir kultūrinio lauko užribyje, patiria atskirtį. Svetinga ir atvira biblioteka gali paskatinti atskirtį patiriančių žmonių įsitraukimą į visuomeninį ir kultūrinį gyvenimą. Rugsėjo 21 d. į didžiausią šiais metais bibliotekų renginį „Biblioteka visiems. Konferencija+“ pakviesti Lietuvos bibliotekininkai ne tik klausėsi pranešimų ir asmeninių patirčių / istorijų, bet ir dirbdami grupėmis parengė Lietuvos bibliotekų prieinamumo manifestą, kuriuo deklaruojama Lietuvos bibliotekų siekiamybė tapti bibliotekomis visiems, neišskiriant jokių žmonių ypatumų ir negalių. Lanksti, prisitaikanti prie individualių vartotojų reikmių, sklandžiai reaguojanti į pokyčius, visada tobulinanti veiklą ir ieškanti savo išskirtinumo – tokia yra biblioteka visiems.
Renginys vyko Kauno apskrities viešojoje bibliotekoje. Jame dalyvavo ir prisidėjo rengiant Manifestą LMA Vrublevskių bibliotekos darbuotojos: R. Smažinienė, R. Marcinkevičienė ir J. Šliaužytė.
Bibliotekų prieinamumo manifestas „Biblioteka visiems“: https://www.bibliotekavisiems.lt/manifestas/
Konferencijos transliacijos įrašas: https://www.youtube.com/watch?v=KEsIZCWv0kA&ab_channel=BibliotekaVisiems
Parengė R. Smažinienė
Astronomas ir geodezininkas Antonas Šahinas (1799–1842)
Astronomas ir geodezininkas Antonas Šahinas (1799–1842)
![](/wp-content/uploads/2021/09/totoriai.jpg)
Kviečiame klausytis prof. Liberto Klimkos pranešimo „Astronomas ir geodezininkas Antonas Šahinas“, skaityto tarptautinėje konferencijoje „Totoriai Lietuvos istorijoje ir kultūroje XIV-XXI a. Naujausi tyrimai“.
Mokslo istorijoje Antono Šahino pavardė žinoma kaip gerų taikomųjų mokslų srities vadovėlių autoriaus. 1829 m. lenkų kalba parašyti „Aukštoji geodezija“ ir „Matininkystė ir niveliacija“ atliepė tuometiniam inžinerinių darbų ir instrumentų pasaulinės raidos lygmeniui, buvo be konkurencijos geriausi Rytų Europoje.
A. Šahino plunksnai priklauso ir visa eilė straipsnių apie mokslo naujoves, publikuotų leidinyje „Dziennik Wileński“. Jis rašė apie laiką ir astronominius laikrodžius, Žemės formos nustatymo metodus, numatomus Saulės užtemimus, pasirodžiusias naujas kometas, gyvybės galimybę kituose dangaus kūnuose. A. Šahinas gimė Vilniuje, mokėsi Vilniaus gimnazijoje. Tikėtina, kad giminystės ryšiai jį tiesiogiai sieja su Vilniaus totorių poetu Francišeku Šahinu Sokolu.
Laikina prieiga prie keturių EBSCO duomenų bazių
Laikina prieiga prie keturių EBSCO duomenų bazių
![](/wp-content/uploads/2021/08/laptop-m.jpg)
Iki 2021 m. lapkričio 11 d. suteikta laikina prieiga prie EBSCO Applied Science & Technology Source, Humanities International Complete, Central & Eastern European Academic Source ir SocIndex with Full Text duomenų bazių.
Pažintis su totorių paveldu
Pažintis su totorių paveldu
![](/wp-content/uploads/2021/08/F143-1140-Mecete.jpg)
LMA Vrublevskių bibliotekos paroda “Šimtmečių istorijos liudininkai: totoristika LMA Vrublevskių bibliotekos fonduose” buvo papildyta unikalia religinio turinio medžiaga iš privačios Aleksandro Begansko Lietuvos totorių rankraščių kolekcijos. Paroda veiks iki rugsėjo 30 d.
Apie privačią kolekciją, jos kaupimo aplinkybes audio įraše pasakoja kolekcininkas, muftijus A. Beganskas.
Renginius, skirtus totorių kultūros ir istorijos metams, ir platesnes galimybes pažinti šios bendruomenės paveldą audio įraše aptaria viena iš bibliotekos parodos autorių dr. Galina Miškinienė.
Skaitytojų aptarnavimas nuo 2021 m. rugsėjo 20 d.
Skaitytojų aptarnavimas nuo 2021 m. rugsėjo 20 d.
Vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu (2021-08-11 Nr. 651), Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka laikinai keičia paslaugų teikimo tvarką. Nuo 2021 m. rugsėjo 20 d. kontaktinės bibliotekos paslaugos teikiamos, renginiai organizuojami tik asmenims, atitinkantiems bent vieną galimybių paso kriterijų. Dokumentą įvertinimui privalu pateikti Kontrolės posto darbuotojui.
Lankytojams be galimybių paso ar kito jį atstojančio dokumento teikiamos tik Pagrindinio fondo dokumentų grąžinimo ir atsiėmimo paslaugos Bibliotekos abonemente arba knygomate. Lankytojų skaičius skaityklose, renginių ir parodų erdvėse (vestibiulyje ir salėje) reguliuojamas, atsižvelgiant į bendrus atstumo ar (ir) ploto vienam asmeniui reikalavimus, todėl lankytojams būtina išankstinė registracija žemiau nurodytais telefonais ir el. pašto adresais.
Ambasadorių vizitas Bibliotekoje
Ambasadorių vizitas Bibliotekoje
2021 m. rugsėjo 15 d. LMA Vrublevskių bibliotekoje eksponuojamą parodą „Šimtmečių istorijos liudijimai: totoristika LMA Vrublevskių bibliotekos fonduose“ apžiūrėjo J. E. Nepaprastasis ir įgaliotasis Turkijos ambasadorius Gokhan Turan ir J. E. Nepaprastasis ir įgaliotasis Azerbaidžano ambasadorius dr. Tamerlan Garayev. Svečius pasitiko Bibliotekos direktorius dr. Sigitas Narbutas ir keletas bibliotekos darbuotojų. Ekskursijos po parodą metu buvo pristatyti senieji XVI–XVII a. istorikų darbai, kelionių aprašymai; totorių raštija ir religinio pobūdžio leidiniai; totoristikos studijų ir tyrimų, rankraštinė medžiaga iš bibliotekos fondų. Su privačios kolekcijos eksponatais supažindino parodos konsultantė dr. G. Miškinienė. Turtinga totoristikos kolekcija galinti didžiuotis biblioteka svečių dėmesiui pateikė ir į parodą nepatekusius, bet savo verte išskirtinius dokumentus. Vizito metu buvo apsikeista mintimis dėl bendradarbiavimo galimybių, siekiant pažinti islamo kultūrą ir istoriją.
Komunikacijos skyriaus informacija, V. Petrikaitės nuotraukos