Mokslo festivalis „Erdvėlaivis Žemė 2021“
Mokslo festivalis „Erdvėlaivis Žemė 2021“
2021 m. rugsėjį pasitinkame mokslo festivaliu „Erdvėlaivis Žemė 2021“. Šiame mokslo festivalyje, kuris vyks rugsėjo 9–17 d., jau ketvirtą kartą dalyvauja ir LMA Vrublevskių biblioteka. Kviečiame registruotis į Bibliotekoje vyksiančius festivalio renginius.
2021 09 13 (pirmadienis), 12 val.
Pažintinė ekskursija Skaitmeninimo skyriuje
Skyriaus darbuotojai dalinsis profesine patirtimi, supažindins su turima įranga, skenerių panaudojimo galimybėmis ir jų programomis, aptars kaip ir kokiais kriterijais remiantis dokumentai atrenkami skaitmeninimui, kokius reikalavimus jie turi atitikti, kokios rezoliucijos reikia skirtingo formato dokumentams, kaip jie yra šifruojami, apkarpomi ir paruošiami elektroninei terpei, įvertinant jų peržiūros galimybes. Pamatysite, kaip vyksta skaitmeninimo procesas, galėsite patys pabandyti skenuoti. Ekskursiją ves skyriaus darbuotojas Alfredas Kulingauskas.
Renginio trukmė 1 val. Registracija adresu: https://www.mokslofestivalis.eu/renginys/2021/skaitmenines-knygos-kurimas-4/.
2021 09 14 (antradienis), 12 val.
Praktiniai istorinių dokumentų konservavimo ir restauravimo darbai
Galėsite pamatyti, kaip restauratoriams pavyksta prikelti dokumentus naujam gyvenimui. Renginio metu susipažinsite su konservavimo ir restauravimo technologijomis, dokumentų ir medžiagų, naudojamų restauravimui, tyrimais ir mikrochemine analize. Skyriaus darbuotoja Birutė Giedraitienė papasakos apie Vrublevskių bibliotekoje saugomus dokumentus su įvairių tipų antspaudais, supažindins su antspaudų istorija.
Renginio trukmė 1 val. Registracija adresu: https://www.mokslofestivalis.eu/renginys/2021/istoriniu-dokumentu-praktiniai-konservavimo-ir-restauravimo-darbai-2/.
2021 09 16 (ketvirtadienis), 16 val.
Diskusija ir knygos pristatymas
Vrublevskių bibliotekos renginių salėje bus pristatoma mokslinė monografija „Sovietologijos pradžia: Rytų Europos mokslinių tyrimų institutas Vilniuje 1930–1939 m. Idėjos – žmonės – palikimas“. Apie Rytų Europos studijų raidą tarpukariu ir jų dabartinę būklę renginyje kalbės Varšuvos universiteto Rytų Europos centro direktorius Janas Malickis ir šio centro profesorius habil. dr. Leszekas Zasztowtas. Diskusiją ves doc. Andžejus Pukšto.
Registracija adresu: https://www.mokslofestivalis.eu/renginys/2021/konferencija-knygos-pristatymas/.
2021 09 17 (penktadienis), 12 val.
Ekskursija po LMA Vrublevskių biblioteką
Lankytojus supažindinsime su Vrublevskių biblioteka, jos istorija ir veikla. Ekskursijos metu parodysime XVI a. dokumentus, pirmąsias spausdintas knygas – inkunabulus, senovinius giesmynus, Lietuvos prezidento A. Smetonos laišką ir kt. Ekskursiją ves gidas Dovilas Petkus.
Renginio trukmė 1 val. Registracija adresu: https://www.mokslofestivalis.eu/renginys/2021/ekskursija-lma-vrublevskiu-bibliotekoje/
Norėdami daugiau sužinoti apie festivalio renginius LMA Vrublevskių bibliotekoje, rašykite adresu: dovilas.petkus@mab.lt.
26-tasis tarptautinis mokslo ir technikos istorijos kongresas
26-tasis tarptautinis mokslo ir technikos istorijos kongresas
2021-08-31
2021 m. liepos 25–31 d. įvyko 26-tasis tarptautinis mokslo ir technikos istorijos kongresas (ICHST). Dėl pandeminės situacijos renginys buvo nuotolinis ir transliuojamas iš Karolio universiteto Prahoje. Kiekvienais metais kongresas skiriamas specialiai temai. Šiais metais kongreso tema buvo Milžinai ir nykštukai moksle, technikoje ir medicinoje. Šį renginį, suburiantį viso pasaulio mokslo ir technikos istorijos specialistus, kas ketverius metus organizuoja Tarptautinės mokslo istorijos ir filosofijos draugijos Mokslo ir technikos istorijos padalinys (IUHPS/DHST), vienijantis 59 balsavimo teisę turinčių šalių ir 24 savarankiškai veikiančias komisijas. Kongreso pabaigoje buvo išrinkta nauja padalinio vadovybė, jam ketverius metus vadovaus Harvardo universiteto (JAV) profesorė Janet Browne. Balsavimo keliu buvo nutarta, kad 2025 m kongresas įvyks Naujojoje Zelandijoje.
Kongreso organizatoriai: IUHPS/DHST, Karolio universitetas Prahoje, Čekijos technikos universitetas, Čekijos mokslų akademija, GUARANT International. Kongrese užsiregistravo 900 dalyvių. Buvo perskaityti 785 pranešimai, veikė 223 sekcijos. Beveik visos IUHPS/DHST komisijos surengė ataskaitinius posėdžius. Darbas vyko 16-koje virtualių salių. Viso renginio metu kiekvienoje virtualioje salėjo budėjo informacinių technologijų specialistas. Vyko virtualūs susitikimai su leidyklų Springer ir Wiley atstovais, dalyviams buvo organizuojamos virtualios ekskursijos po Prahos muziejus. Visa kongreso medžiaga buvo filmuojama.
Kongrese LMAVB Mokslinės informacijos skyrius perskaitė du pranešimus: B. Railienė. Retrospektyvioji bibliografijos rodyklė – universalus šaltinis mokslo istorijai (Buvo pristatyta nacionalinės bibliografijos Serijos C patirtis ir Lietuvos MA Vrublevskių bibliotekos indėlis šiame darbe) bei G. Miknienė, B. Railienė. Baltijos šalių mokslo istorijos sklaidos fragmentas – konferencija Scientiarum Baltica. Pranešimas buvo įtrauktas į sekcijos Šaltiniai ir ištekliai mokslo istorijoje: ar dydis yra svarbu? programą.
G. Miknienės ir B. Railienės dalyvavimas kongrese neapsiribojo pranešimų skaitymų, taip pat dalyvauta IUHPS/DHST Bibliografijos ir dokumentacijos komisijos posėdyje, pasinaudota galimybe pristatyti pasaulinei mokslo istorikų bendruomenei mūsų bibliotekos taikomuosius mokslinius tyrimus, kuriamas duomenų bazes ir dalyvavimą Lietuvos nacionalinės bibliografijos duomenų banko kūrime. B. Railienė pirmininkavo sekcijai Bibliografijos istorija, taip pat su balso teise Generalinėje asamblėjoje atstovavo Baltijos mokslo istorikų ir filosofų bendriją.
G. Miknienės ir B. Railienės dalyvavimą kongrese rėmė LMAVB.
Programa ir santraukos skelbiamos kongreso svetainėje.
Parengė dr. Birutė Railienė
Apie knygas karo tema
Apie knygas karo tema
![](/wp-content/uploads/2021/08/semenav1.jpg)
Iliustracija iš Kazimiero Semenavičiaus knygos Artis magnae artilleriae pars prima. 1650. LMAVB RSS L-17/2-17//613001
Bibliotekos fonduose saugomi leidiniai, parašyti lotynų ir kitomis Europos šalių kalbomis, apima laikotarpį nuo Antikos iki mūsų dienų. Jie supažindina su pačiais istorijos šaltiniais, iš kurių žinių sėmėsi vėlesnių kartų istorikai. Karybos raida betarpiškai susijusi su civilizacijų istorija: karai kildavo iš keršto, dėl religijos, net dėl moterų arba tiesiog iš noro parodyti savo agresyvumą. Visa tai atsispindi ir raštijos paminkluose.
Pristatome įrašą iš ciklo „Įdomioji biblioteka“. Apie knygas karo tema pasakoja LMA Vrublevskių bibliotekos Retų spaudinių skyriaus specialistė Violeta Radvilienė.
2021-08-21
Laikina prieiga prie Loeb Classical Library skaitmeninės bibliotekos
Laikina prieiga prie Loeb Classical Library skaitmeninės bibliotekos
![](/wp-content/uploads/2021/08/laptop-m.jpg)
Iki 2021 m. spalio 5 d. suteikta laikina prieiga prie klasikinių senovės graikų ir romėnų kūrinių skaitmeninės bibliotekos, kurioje pateikiami kūrinių tekstai graikų ir lotynų kalbomis bei jų vertimai į anglų kalbą.
Laikina prieiga prie duomenų bazių
Laikina prieiga prie duomenų bazių
Iki 2021 m. rugsėjo 30 d. suteikta laikina prieiga prie EBSCO duomenų bazių Academic Search Ultimate ir Business Source Ultimate.
Prieiga prie EBSCO eBooks Open Access Monograph kolekcijos
Prieiga prie EBSCO eBooks Open Access Monograph kolekcijos
Kviečiame naudotis EBSCO eBooks Open Access Monograph Collection – nuolat pildoma duomenų baze, kurioje jau yra daugiau kaip 2500 universitetų ir mokslinių leidyklų išleistų įvairių mokslo sričių atvirosios prieigos elektroninių knygų.
Prof. Libertas Klimka. Žodis apie akademiką Paulių Slavėną, minint 120-ąsias jo gimimo metines
Prof. Libertas Klimka. Žodis apie akademiką Paulių Slavėną, minint 120-ąsias jo gimimo metines
Prabėgo 120 metų nuo Lietuvos astronomo, matematiko, Lietuvos mokslo istoriko akademiko profesoriaus Pauliaus Slavėno gimimo. Lietuvis, užaugęs Maskvoje, tapo pirmuoju Lietuvos universiteto absolventu, o kaip mokslininkas subrendo prestižiniame JAV Jeilio universitete. Apie mokslininko požiūrį į lietuvių tautos reikalus, 1958 m. inicijuotą Baltijos mokslo istorikų konferenciją ir didingus tikslus pasitelkus matematiką atkurti indoeuropiečių prokalbę klausykitės profesoriaus etnokosmologo, mokslo istoriko Liberto Klimkos pasakojimo.
Rašymo menas ir kunigaikščio Boguslavo Radvilos autografas
Rašymo menas ir kunigaikščio Boguslavo Radvilos autografas
Šiame technologijų amžiuje retai susimąstome, kad kadaise ir pats rašymas buvo tikras menas. Kaligrafijos paslapčių dėka įvaldyti skirtingi rašymo kursyvai: gotikinis, barokinis ir kiti, kuriuos šiandien vienu pelės mygtuko spustelėjimu keičiame savo kompiuteryje. Ką apie to meto kilminguosius buvo galima pasakyti iš jų rašybos? Kaip rašymas atspindėjo jų išsilavinimą ir net sveikatos būklę?
Apie visą tai ir dar daugiau galite sužinoti išklausę Lietuvos istorijos instituto darbuotojos dr. Rūtos Čapaitės pranešimą apie kunigaikštį Boguslavą Radvilą ir jo kaligrafinius sugebėjimus.
Naujos knygos
Naujos knygos
2021 m. liepos mėnesį gautos naujos užsienyje išleistos knygos.
Lopez, Donald S. Jr. Prisoners of Shangri-La: Tibetan Buddhism and the West. Chicago; London: The University of Chicago Press, 2018. 283 p.
Vakarų pasaulio vaizduotėje Tibetas atrodo kaip egzotiška, mistinė, paslaptinga šalis, nutolusi nuo šiuolaikinio gyvenimo beprasmybės ir puoselėjanti dvasines vertybes, kurių seniai neteko Vakarai. Šioje knygoje nagrinėjama Tibeto budizmo recepcija Vakaruose, atskleidžiant tikrąją Tibeto dvasinę istoriją kaip daug sudėtingesnę ir ne tokią idealią, kaip ją romantiškai įsivaizduoja Vakarai. Atskleidžiama, kaip Rytų religijos entuziastingai priimamos, bet menkai suvokiamos Vakarų kultūroje. Ši knyga papildys LMA Vrublevskių bibliotekoje saugomą turtingą leidinių apie Tibeto mediciną, kultūrą, istoriją ir kalbą rinkinį, kurio daugumą knygų Biblioteka gavo iš pasaulyje garsaus Tibeto medicinos žinovo Donato Butkaus asmeninės kolekcijos.
Women’s experiences of repression in the Soviet Union and Eastern Europe. London; New York: Routledge, 2018. 196 p.
Remiantis išsamiomis biografijų, autobiografijų, memuarų ir žodinės istorijos duomenų studijomis, šioje knygoje atskleidžiama, kokias represijas patyrė moterys buvusio sovietinio bloko šalyse. Daugiausia dėmesio skiriama laikotarpiams, kai kilo didžiausios represijų bangos: 1937 m. Sovietų Sąjungoje, 1941 m. Lietuvoje ir Lenkijoje, 1948 m. Čekoslovakijoje ir 1956 m. Rumunijoje. Parodoma, kad sovietiniame bloke moterys patirdavo ne tik tiesioginių represijų, bet ir būdavo terorizuojamos kaip areštuotų, kalinčių ir mirties bausme nubaustų asmenų šeimos narės.
Staddon, John. Scientific method: how science works, fails to work, and pretends to work. London; New York: Routledge, 2018. 148 p.
Gyvenant skaitmeniniame pasaulyje informacijos pertekliaus sąlygomis, daugybei žmonių tampa vis sunkiau atskirti melagienas nuo mokslinių faktų. Šioje lengvai skaitomoje knygoje pateikiamas mokslinio mąstymo ugdymo vadovas. Aptariama, kuo skiriasi socialinių, gamtos ir tiksliųjų mokslų metodai, skiriant ypatingą dėmesį socialinius mokslus kamuojančiomss problemoms, kai madingos idėjos dažnai grindžiamos nepatikrintomis teorijomis. Teigiama, kad kiekvienas raštingas žmogus turėtų būti susipažinęs su mokslinio mąstymo standartais ir mokėti atskirti gerą mokslą nuo blogo. Aptariami konkretūs pavyzdžiai, kai mokslininkai sprendžia savo sričių problemas. Knyga suteikia skaitytojui galimybę susikurti kritišką, pagrįstą požiūrį į mokslinę praktiką.
Imagined communities: constructing collective identities in medieval Europe. Leiden; Boston: Brill, 2018. 395 p.
Šiame esė rinkinyje kalbama apie Viduramžiams būdingų socialinių grupių tapatybės klausimus. Aptariamos Europos tautų, karališkųjų dinastijų, aristokratų elito, miestelėnų, vienuolių ir kitų bendruomenių ypatybės ir siekiai. Pateikiamos svarbios įžvalgos apie kolektyvinį Viduramžių mentalitetą ir įvairių grupių savimonės raidą.
Social media and politics in Central and Eastern Europe. London; New York: Routledge, 2018. 207 p.
Knygoje atskleidžiama socialinės ir skaitmeninės žiniasklaidos priemonių naudojimo raida įvairių Centrinės ir Rytų Europos šalių politiniame gyvenime. Aptariamas tokios žiniasklaidos vaidmuo konkrečiomis politinėmis aplinkybėmis: 2012 m. Maskvoje vykusiuose politiniuose protestuose, 2013–2014 m. Ukrainos Euromaidane, kelių valstybių rinkiminėse kampanijose. Lietuvai skirtame esė nagrinėjama, kaip šalies seksualinių mažumų aktyvistai naudoja socialinę žiniasklaidą, kovodami už savo teises.
Aust, Cornelia. The Jewish economic elite: making modern Europe. Bloomington: Indiana University Press, 2018. 217 p.
Knygoje aptariamas žydų ekonomikos elito iškilimas Centrinėje ir Rytų Europoje XIX amžiuje. Nagrinėjant kelių žydų verslininkų, prekybininkų ir bankininkų šeimų veiklą ir kilnojimąsi iš vienų kraštų į kitus, atskleidžiami iki šiol beveik nežinomi Europos ekonomikos veikėjų tinklai. Parodoma, kaip šių tinklų sukūrimą ir plėtrą veikė santuokos bei giminystės ryšiai, moterų ekonominė veikla, valstybių politika žydų atžvilgiu, geopolitiniai įvykiai, geografinis žydų šeimų mobilumas ir kiti veiksniai.
Constable, Giles. Medieval monasticism. London; New York: Routledge, 2018. 217 p.
Šiame tome surinkti garsaus Viduramžių tyrinėtojo, Prinstono universiteto profesoriaus pagrindiniai straipsniai apie Europos bažnyčios ir vienuolystės istoriją, aprėpiant laikotarpį nuo IV iki XIV amžiaus. Pagrindiniame straipsnyje aptariamos XI–XIII a. religinės bendruomenės įvairiose Europos šalyse. Kituose straipsniuose nagrinėjami specifiniai vienuolių institucijų ir dvasinio gyvenimo dalykai.
Riasanovsky, Nicholas V.; Steinberg Mark D. A history of Russia. New York; Oxford: Oxford University Press, 2019.
Naujame papildytame žymių Rusijos istorijos specialistų knygos leidime glaustai apžvelgiama visa šalies istorija nuo seniausių laikų iki 2017 metų. Remdamiesi naujausiais istorijos tyrimais, autoriai objektyviai, nešališkai ir proporcingai nagrinėja politinius, karinius, ekonominius ir kultūrinius Rusijos istorijos dalykus. Šiame leidime aptariami ir Putino valdymo laikais Ukrainoje bei kitose Rusijos kaimyninėse valstybėse vykę istoriniai procesai.
From Antisemitism to Anti-Zionism: the past and present of a lethal ideology. Boston: Academic Studies Press, 2017. 426 p.
Šiame rinkinyje skelbiama 14 aukštos kokybės mokslinių straipsnių, kuriuos parašė žymiausi šios srities specialistai iš Europos, JAV, Kanados, Australijos ir Izraelio. Nors dauguma autorių pripažįsta skirtumą tarp antisionizmo ir antisemitizmo, straipsniuose bandoma įrodyti, kad neapykanta Izraelio valstybei didžiąja dalimi kyla iš neapykantos žydų tautai.
Janiv, Bracha. The carved wooden Torah arks of Eastern Europe. Liverpool: The Littman Library of Jewish Civilization, 2017. 321 p.
Didžioji dalis Rytų Europos sinagogas puošusių Toros arkų (altorių) buvo sunaikinta XX a. pasaulinių karų metu. Remiantis šimtais išlikusių prieškarinių Lenkijos, Lietuvos ir kitų šalių sinagogų interjero nuotraukų, šioje knygoje pateikiama išsami istorinė ir meninė drožtų medinių Toros arkų studija. Aptariamos žydų religinio meno formos ir tradicijos. Knygos pabaigoje pateikiamas 150 drožtų medinių Toros arkų sąrašas pagal sinagogų buvimo miestus.
Routledge handbook of gender and environment. Edited by Sherilyn MacGregor. London; New York: Routledge / Taylor & Francis Group, [2017]. XXII, 519 p.
Šiame tarpdalykiniame vadove siūloma plati feministinio požiūrio į aplinkos problemas apžvalga. Įspūdingas feminisčių rašytojų būrys iš viso pasaulio išsamiai tyrinėja, kaip lyčių nelygybė susijusi su aplinkos krizėmis. Teigiama, kad vyriškumas ir priespauda dėl lyties tiesiogiai susiję su aplinkos išnaudojimu ir naikinimu. Knyga bus įdomi visiems, besidomintiems ekofeminizmu.
The Oxford handbook of social movements. Edited by Donatella Della Porta and Mario Diani. Oxford: Oxford University Press, 2017. XV, 835 p.
Šiame novatoriškame tome išsamiai nagrinėjami socialinių judėjimų tyrimai. Žymūs politologai ir sociologai 53 esė aptaria šios srities tyrimų teorines perspektyvas, socialinių judėjimų raidą, organizaciją, veiklų repertuarą, kultūrinius ir politinius aspektus, indėlį skatinant pokyčius socialiniame bei politiniame gyvenime ir kt.
Anotacijas parengė Ana Venclovienė
Tapybos darbų paroda „Vilnius baltarusių dailininkų akimis“
Tapybos darbų paroda „Vilnius baltarusių dailininkų akimis“
LMA Vrublevskių bibliotekos renginių salėje 2021m. liepos 13 – rugpjūčio 29 d. veikia tapybos darbų paroda „Vilnius baltarusių dailininkų akimis“.
Eksponuojami darbai, sukurti plenerų Vilniuje metu. Juos 2018–2019 metais organizavo Gudų kultūros draugija. Vilniuje po atviru dangumi tapė menininkai iš Baltarusijos, taip pat baltarusių kilmės dailininkai, gyvenantys Lenkijoje ir Lietuvoje.
Pleneras orientuotas į laisvą kūrybą. Rezultatas – vaizdų, matomų atviroje aplinkoje, natūralaus apšvietimo sąlygomis ir dailininko dvasinės būsenos išraiška drobėje. Skirtingai nuo darbo studijoje, plenerinė tapyba reikalauja lengvo, eskiziško potėpio, laisvų formų, grynų spalvų kolorito, saulės šviesos ir šešėlių žaismo. Svarbiausia – žiūrovui perteikti vaizduojamos aplinkos įspūdį. Tarp parodos dalyvių – Baltarusijos dailininkų sąjungos pirmininkas Glebas Otčikas, tapytojai Tatjana Kozik (Polockas), Irina Volynec (Minskas), Ana Rusinova ir Dmitrijus Efemenko (Vilnius) ir kt.