Bibliotekos viešnia iš Serbijos
Bibliotekos viešnia iš Serbijos
2022 m. balandžio 27 d. Lietuvos MA Vrublevskių bibliotekoje lankėsi Serbijos Nišo (Nis) Universiteto bibliotekos „Nikola Tesla“ Informacijos ir vartotojų aptarnavimo skyriaus vedėja Andrijana Stojanovic, kuri pagal ERASMUS+ programą kelia savo kvalifikaciją užsienio šalių bibliotekose.
Viešnia buvo supažindinta su Bibliotekos istorija, ekskursiją po Biblioteką vedė Agnė Zemkajutė.
Plačiau apie Mokslinės informacijos, Tyrėjų informacinio aptarnavimo, Fondų ir vartotojų aptarnavimo skyrių darbą viešniai pasakojo dr. Birutė Railienė, Eglė Šegždienė, Birutė Pilipavičienė ir Raimonda Marcinkevičienė.
Abi pusės papasakojo apie savo Bibliotekų skyrių veiklas, pradedant vartotojų aptarnavimo darbo metodais, mokslo tyrimais, sklaida ir baigiant renginiais. Taip pat aptartos dabartinės Bibliotekų aktualijos, ateities planai, vizijos ir iššūkiai su kuriais susiduriama abiejose šalyse. A. Stojanovic taip pat lankėsi ir susipažino su Mykolo Romerio universiteto bei Lietuvos nacionalinės bibliotekos veiklomis.
Tekstą parengė Raimonda Marcinkevičienė
Nuotrauka Margaritos Beliakovos
Istorikės Giedrės Milerytės mintys apie knygas
Istorikės Giedrės Milerytės mintys apie knygas
Vertinga knyga pavadinčiau pirmiausia tą, kuri palieka pėdsaką: priverčia juoktis, verkti, diskutuoti apie turinį, atsako į rūpimus klausimus. Ir visiškai nėra svarbu, ar tai enciklopedija, detektyvas, romanas, ar poezijos rinktinė. Svarbiausia, kad kūrinys tinkamu laiku atsidurtų tinkamose rankose, nes žmonėms skirtingais gyvenimo etapais reikia skirtingų knygų, ir būtent laikas nusprendžia, kada jos tampa mums pačios vertingiausios.
„Susidėti“ su bibliotekos darbuotojais visuomet sunku, nes jie turi galimybę skaityti pačias įdomiausias knygas, todėl ką čia parekomenduosi?! Bet jei jau tenka rinktis, tai sakau – Krzysztofo Czyżewskio „Mažasis pasaulio centras. Idėjų praktiko užrašai“ (Versus, 2020). Man tai – gyvenimo prasmės skaitiniai, knyga apie tai, kokią galią gali turėti humanitarinis išsilavinimas, jei išties jį taikai praktikoje. Mes, humanitarai, dažniausiai žinome dešimtis teorinių būdų, kaip būtų galima ką nors padaryti, tačiau niekuomet nesame pabandę patys. Tai štai, K. Czyżewskis tikrai sukūrė savo mažąjį pasaulio centrą Lenkijos pasienio kaime Krasnogrudoje ir, prisipažinsiu, skaitydama šią knygą kaskart galvoju, ką turėčiau padaryti savo kasdienybėje, kad sukurčiau daugiau prasmės. Paskaitykit, gal ir jums patiks.
Banalus atsakymas – esu iš jų dėliojusi Kalėdų eglutę.
Nemanau. Pati mėgstu einant ar bėgant klausytis garsinių knygų, darbui dažnai tenka naudoti skaitmenines knygas, tačiau nėra nieko maloniau, nei rankomis vartyti popieriaus lapus. Tikiu, kad klasikinės knygų lentynos dar ilgus metus išliks ne tik bibliotekose, bet ir namuose.
Man labai sunku kalbėti apie mūsų kartą. Kažkada maniau, jog gimę 1983–1984 m. yra visiški nevykėliai. Mes knygų skaitėme mažai, nes kai išmokome skaityti, prieš mums kaip tik atsivėrė nepriklausomos Lietuvos ir Vakarų pasaulio teikiamos galimybės, visų pirma – televizorius. Tačiau dabar apsidairius aplinkui matau, kiek daug mano bendraamžių dirba kultūriniame lauke, ir imu galvoti, kad kažkuriuo metu mes knygas vis tik skaitėme.
Gerais dalykais reikia dalintis. Skolinčiau viską, ką turiu.
Sakyčiau, tiesiog istorinė kronika su nedideliu meilės romano intarpu.
Skandinavų detektyvai. Ir čia net nelabai yra kaip plėstis.
Esu parašiusi keletą knygų, ir visos jos yra istoriniai tyrimai.
Ant darbo stalo guli krūva knygų apie Lietuvos išeiviją. Tai nesibaigiantys skaitiniai, kuriuos vėl ir vėl imu į rankas ir „vartoju“ dalimis. Pastaruoju metu ypač noriai skaitau prisiminimus. Namuose ant naktinio stalelio guli Tom Standage „A History of World in 6 Glasses“, o grojaraštyje sukasi Antano Šileikos „Basakojis bingo pranešėjas“.
Knygų dovanų mugėje buvome stiprūs kartu
Knygų dovanų mugėje buvome stiprūs kartu
Jau trečią kartą Nacionalinės bibliotekų savaitės metu, balandžio 29 dieną, Lietuvos MA Vrublevskių bibliotekoje vyko Knygų dovanų mugė. Šįkart renkamos aukos buvo skirtos Ukrainai paremti.
Į akciją įsitraukė net 20 įstaigų – mokslo ir atminties institucijos, didelės ir mažos leidyklos dovanojo daugiau nei penkis šimtus įvairaus žanro ir turinio knygų. Pirmąkart lankytojams galėjome pasiūlyti ne tik specializuoto turinio knygų, bet ir romanų, vaikiškų knygelių bei žaidimų. Mugės dalyviai rinkosi jiems patinkančius leidinius ir aukojo Ukrainą remiančiam fondui „Stiprūs kartu“. Renginio, kuris truko tik keturias valandas, metu buvo surinkta daugiau nei 1.500 eurų. Kaip sakė organizacijos lyderis Edmundas Jakilaitis, šie pinigai bus skiriami ukrainiečių pabėgėlių maitinimui organizuoti Lenkijos–Lietuvos pasienyje.
Renginio dalyviams ir lankytojams puikų klasikinių muzikos kūrinių koncertą dovanojo Nacionalinės M. K. Čiurlionio menų mokyklos smuikininkų ansamblis (vadovas Artūras Šilalė, koncertmeisteris Aleksandras Vizbaras). Dėkojame jauniesiems atlikėjams ir dalyvavusioms institucijoms, nes tik bendromis pastangomis į mugę pavyko pritraukti nemažai knygai ir Ukrainai neabejingų lankytojų.
Renginį rėmė ir knygas dovanojo: Lietuvos nacionalinis muziejus, Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai, Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto leidykla, Lietuvių kalbos instituto leidykla, Lietuvos istorijos instituto leidykla, Rašytojų sąjunga, Rašytojų sąjungos leidykla, Lietuvos mokslų akademija, Lietuvos literatūros vertėjų sąjunga, leidykla „Alma Littera“, leidykla „Aktėja“, leidykla „Hubris“, leidykla „Aukso žuvys“, leidykla Dominicus Lituanus, Bažnytinio paveldo muziejus, Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijos Karo mokslų informacijos ir leidybos centras, Vilniaus dailės akademijos leidykla, Gamtos tyrimų centras, Lietuvos MA Vrublevskių biblioteka, Vytauto Didžiojo universitetas.
Reportažas iš Knygų dovanų mugės buvo parodytas „Lietuvos ryto“ televizijos programoje.
Inga Berulienė
Skaitome kartu. Ukrainos autoriai (II dalis)
Skaitome kartu. Ukrainos autoriai (II dalis)
Tęsiame rubriką „Skaitome kartu“ pristatydami šiuolaikinio ukrainiečių autoriaus Serhijaus Žadano kūrybą. Kviečiame pasiklausyti ištraukos iš jo romano „Anarchy in the UKR“.
S. Žadanas – šiuolaikinis ukrainiečių prozininkas, poetas, publicistas, literatūros renginių, roko koncertų, teatralizuotų performansų ir pilietinio nepaklusnumo akcijų organizatorius. Dažniausia rašytojo kūrybos tema – jo kartos brendimas postsovietinės Rytų Ukrainos mieste.
S. Žadanas gimė 1974 m. Starobilske, Luhansko srityje, šiuo metu gyvena Charkove. Baigė ukrainiečių ir vokiečių filologijos studijas, apgynė disertaciją apie ukrainiečių futurizmo poeziją. Yra išleidęs septyniolika poezijos rinkinių ir šešis romanus. Lietuvių skaitytojams autorius pažįstamas iš kūrinių „Depeche Mode“ (Kitos knygos, 2008) ir „Anarchy in the UKR“ (Kitos knygos, 2010) ir „Internatas” (Kitos knygos, 2022), visas šias knygas galite užsisakyti mūsų bibliotekoje.
Muzika: „Жадан і Собаки“ („Žadanas ir šunys“) – „Діти“ („Vaikai“).
Ištrauką skaitė Vika Petrikaitė.
Paskaita apie neskelbtą unikalų šaltinį: profesoriaus E. Volterio „Svečių ir lankytojų sąrašą“
Paskaita apie neskelbtą unikalų šaltinį:
profesoriaus E. Volterio „Svečių ir lankytojų sąrašą“
2022 m. gegužės 5 d. 17 val. LMA Vrublevskių bibliotekoje vyks istorikės Vidos Girininkienės vieša paskaita „Profesorius Eduardas Volteris ir sudūviai“. Pastebėjimais apie prof. Volterį pasidalins doc. dr. Aurelijus Gieda.
Paskaita skiriama Spaudos atgavimo, kalbos ir knygos dienai ir Sudūvos metams paminėti.
Istorikė Vida Girininkienė rengia knygą „Profesorius Eduardas Volteris ir lietuviai“, kurioje bus publikuoti neskelbti dokumentai iš Lietuvos, Estijos ir Rusijos archyvų. Vienas jų – Rusijos MA archyvo Sankt Peterburgo filiale saugomas unikalus šaltinis: E. Volterio 1893–1897 metų „Svečių ir lankytojų sąrašas“. Šiame „Sąraše“ užrašytos pavardės, pastabos, knygos, išvardyti konkretūs darbai teikia daugybę detalių apie kasdienę to meto lietuvių, latvių, estų tautų kovą dėl savo kalbų įtvirtinimo ir tapatybės. Šis „Sąrašas“ mūsų kultūros tyrėjams žinomas, ne kartą cituotas, tačiau išsamiau tirtas nebuvo.
E. Volterio bute Sankt Peterburgo Vasilijaus saloje rinkdavosi žmonės aptarti ir dirbti konkrečių darbų: organizuoti renginius, perrašyti rankraščius, recenzuoti knygas, platinti spaudą ir t. t.. Ir tai neturi nieko bendra su vadinamaisiais „profesorių šeštadieniais“, nes Volterio „šeštadieniai“ būdavo vos ne kasdien. Ateidavo garsiausi kalbininkai: Aleksandras Aleksandrovas, Aleksiejus Šachmatovas, Josepis Julis Mikkola, Johanesas Šmitas, Oskaras Kolasas ir kt. Dažnai lankėsi Silvestras Baltramaitis, Antanas Smilga, užsukdavo Jonas Mačiulis-Maironis, Antanas Baranauskas, Povilas Višinskis, Jonas Vileišis, tačiau pagrindiniai dalyviai buvo Sudūvos lietuviai: Motiejus Lozoraitis, Antanas Kronkaitis, Adolfas Gavėnas, Antanas Daniliauskas, Pranas Vaičaitis, Petras Kriaučiūnas, Andrius Bulota, Antanas Lingis (slap. Veliuoniškis), Antanas Vilkutaitis, Justinas Bonaventūra Pranaitis, Jonas Jablonskis ir kt. Bendras tikslas ir konkreti veikla juos siejo su Varnoje gyvenusiu Jonu Basanavičiumi, Naumiesčio dviklasės mokyklos mokytoju Pranu Užupiu ir kitais. Giliau pažinti laikmetį padeda ir kituose archyvuose bei bibliotekose saugomi nepublikuoti A. Daniliausko laiškai, įvairių asmenų užrašyti tautosakos ar etnografijos tekstai, Petro Markūzo satyrinės (apie Šakių regioną), Vinco Vaičaičio ar Justino Zubricko (slap. Turčiniškis) patriotinės eilės.
Nuotraukoje: Eduardas Volteris savo bute Sankt Peterburge apie 1907 metus. Nuotraukos reverse: 1907 m. balandžio 1 d. laiškelis Jonui Basanavičiui. LLTI BF A296-25471
Knygų dovanų mugė „Paimk knygą – paremk Ukrainą“
Knygų dovanų mugė „Paimk knygą – paremk Ukrainą“
Nacionalinės bibliotekų savaitės metu, balandžio 29 dieną, penktadienį, nuo 10 iki 14 val. Lietuvos MA Vrublevskių bibliotekoje (Žygimantų g. 1) vyks Knygų dovanų mugė, skirta Ukrainai paremti.
Net 18 įstaigų – atminties institucijos, didelės ir mažos leidyklos – dedasi prie šios akcijos ir dovanoja daugiau nei penkis šimtus įvairaus žanro ir turinio knygų.
Kviečiame aktyviai dalyvauti: ateiti į Vrublevskių biblioteką, išsirinkti sau patinkančius leidinius ir ta proga paaukoti Ukrainą remiančiam fondui „Stiprūs kartu“.
Institucijos, kurios dovanoja knygas: Lietuvos nacionalinis muziejus, Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai, Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto leidykla, Lietuvos istorijos instituto leidykla, Rašytojų sąjunga, Rašytojų sąjungos leidykla, Lietuvos mokslų akademija, Lietuvos literatūros vertėjų sąjunga, leidykla „Alma Littera“, leidykla „Aktėja“, leidykla „Hubris“, leidykla „Aukso žuvys“, leidykla DOMINICUS LITUANUS, Bažnytinio paveldo muziejus, Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijos Karo mokslų informacijos ir leidybos centras, Vilniaus dailės akademijos leidykla, Gamtos tyrimų centras, Vrublevskių biblioteka, Lietuvių kalbos institutas, Vytauto Didžiojo universitetas.
Knygos dovanų mugės dalyvius ir lankytojus nuo 12 val. kviečiame į koncertą, kurį mums visiems dovanos Nacionalinės M. K. Čiurlionio menų mokyklos smuikininkų ansamblis (vadovas Artūras Šilalė, koncertmeisteris Aleksandras Vizbaras).
LMA Vrublevskių bibliotekos Komunikacijos skyrius, tel. 8 687 88685
Nacionalinės bibliotekų savaitės renginiai Vrublevskių bibliotekoje
Nacionalinės bibliotekų savaitės renginiai Vrublevskių bibliotekoje
2022 metais Lietuvos nacionalinės bibliotekų savaitės, vyksiančios balandžio 23 – 29 dienomis, metu Vrublevskių bibliotekoje vyks renginiai, kuriuose kviečiame dalyvauti bibliotekos lankytojus ir darbuotojus.
Balandžio 27 d. kviečiame į ekskursija po naujausią bibliotekos parodą „Nuo akmens iki kodekso. Įvairenybės iš knygos istorijų“ su parodos autore Agne Zemkajute, registracija el. paštu: agne.zemkajute@mab.lt
Socialiniuose tinkluose vyks kryžiažodžio „Iš Vrublevskių bibliotekos gyvenimo“ konkursas prizui laimėti.
Balandžio 29 d. penktadienį nuo 10 iki 14 val. vyks Knygų dovanų mugė „Paimk knygą – paremk Ukrainą“. Net 18 įstaigų – atminties institucijos, didelės ir mažos leidyklos – jungiasi prie šios akcijos ir dovanoja daugiau nei penkis šimtus įvairaus žanro ir turinio knygų.
Kviečiame aktyviai dalyvauti: ateiti į Vrublevskių biblioteką, išsirinkti sau patinkančius leidinius ir ta proga paaukoti Ukrainą remiančiam fondui „Stiprūs kartu“.
Kviečiame apžiūrėti Bibliotekoje eksponuojamas parodas:
- T. Vrublevskio skaitykloje eksponuojamą parodą „Sarbievijaus epigramų knygai – 400“,
- renginių salėje Vitalio Vošterio fotografijų parodą „Po Dangum“,
- prie Bendros skaityklos eksponuojamą Vilijos Arlauskaitės fotografijų parodą „Šiuolaikinis vyro portretas“,
- Bibliografijos leidinių skaitykloje nuolat atnaujinamą knygų ekspoziciją „Слава Україні: knygos iš Ukrainos ir apie ją“, kviečiančią susipažinti su Ukraina per jos rašytojus ir knygas,
- renginių salėje eksponuojamą nedidelę parodą „Слава Україні“ iš asmeninės Krašto apsaugos ministro Arvydo Anušausko kolekcijos, skirtą pagerbti ukrainiečių kovą už laisvę bei teritorinį vientisumą.
LMA Vrublevskių bibliotekos Komunikacijos skyrius
„Leiskite ir man, ką galvoju, pasakyti!“: apie V. I. Marevičiaus kūrybą ir veiklųjį patriotizmą
„Leiskite ir man, ką galvoju, pasakyti!“: apie V. I. Marevičiaus kūrybą ir veiklųjį patriotizmą
Dr. Lina Balaišytė iš Lietuvos kultūros tyrimų instituto paskaitoje pristatė XVIII a. pabaigoje Vilniuje gyvenusio rašytojo, reformų rėmėjo ir aistringo visuomenės kritiko Vincento Ignaco Marevičiaus (Wincenty Ignacy Marewicz, 1755–1822) veiklą ir plačiau aptarė jo kūrybą, įdomius autoriaus apmąstymus apie save ir savo gyvenamąjį laiką.
Paroda „Nuo akmens iki kodekso. Įvairenybės iš knygos istorijų“
Paroda „Nuo akmens iki kodekso.
Įvairenybės iš knygos istorijų“
2022 m. balandžio 21 – gegužės 24 d. Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekoje eksponuojama paroda „Nuo akmens iki kodekso. Įvairenybės iš knygos istorijų“.
Kiekviena knyga gali papasakoti daugybę istorijų tiek apie save, tiek apie daugybę kitų knygų. Prireikė kelių tūkstančių metų, kol akmenį, medį ir molio lenteles pakeitė patogesnės ir paprasčiau gaunamos medžiagos, iš kurių pagamintos knygos buvo tvirtesnės, lengvesnės, užėmė mažiau vietos. Papirusas, pergamentas ir popierius – šios trys medžiagos padarė didžiausią įtaką Europos knygai. Pirmiausia keitėsi jos fizinė forma, vėliau ir teksto užrašymo būdas. Spaudos renkamais rašmenimis atsiradimas, leidęs pagreitinti knygų gamybą, paskatino ir teksto išdėstymo pasikeitimą, antraštinio lapo atsiradimą. Visgi knygos raidoje visuomet inovacijos pynėsi su tradicija. Papirusui, nors jau ne vieną amžių beveik išstumtam pergamento, pritrūko vos poros šimtų metų, kad jis būtų sulaukęs to meto, kai Vakarų Europoje popierius imtas ne tik naudoti, bet ir gaminti. O ant pergamento užrašytų dokumentų galime rasti ir iki šių dienų. Tas pats ir su forma: dar ne taip seniai vaikai mokėsi rašyti ant lentelių, o ritinio formos knygos egzistuoja iki mūsų dienų, kodeksas jų iki galo neįveikė.
Šioje parodoje siekiama parodyti ir prakalbinti įvairiausius tekstus: nuo 4000–5000 metų senumo dantiraščio fragmentų iki šiuolaikinių knygų, nuo unikalių rankraštinių knygų, prie kurių vien perrašinėtojai dirbo kelis mėnesius, išskirtinių ar gana paprastų spausdintų veikalų, kurių beveik kiekvienas egzempliorius skyrėsi net nuo tos pačios laidos kito egzemplioriaus, iki suvienodintų XVIII–XIX a. knygų. Negalima pamiršti ir atskirų knygų istorijų, kurias jos gali papasakoti apie savo skaitytojus. Ne viena šiandien Vrublevskių bibliotekoje saugoma knyga nukentėjo dėl karų, okupacijų, buvo priversta keisti savo šeimininką, saugojimo vietą. Turbūt įspūdingiausia iš tokių – II pasaulinio karo metais sovietų kareivių Karaliaučiuje sušaudytas XVIII a. knygų konvoliutas. Bet ir kitų istorijos ne mažiau įdomios ir vertos prisiminti.
Išgirsti šias ir daugybę kitų istorijų kviečiame apsilankius parodoje bei dalyvaujant ekskursijose. Artimiausios jų vyks balandžio 27 ir gegužės 5 dienomis 12 valandą, o gegužės 3 dieną – 15 valandą. Registracija į ekskursijas adresu: agne.zemkajute@mab.lt. Grupes nuo 5 žmonių kviečiame ne tik rinktis paskelbtais laikais, bet ir kreiptis bei tartis dėl atskiro apsilankymo su parodos rengėja.
Parodą parengė Agnė Zemkajutė
Gyvenimą paskyręs lietuvių raštijai: Kristijonas Gotlybas Milkus (1733–1807)
Gyvenimą paskyręs lietuvių raštijai:
Kristijonas Gotlybas Milkus (1733–1807)
2022 m. vasario mėn. Bibliotekos vestibiulyje veikė mažoji paroda ,,Gyvenimą paskyręs lietuvių raštijai: Kristijonas Gotlybas Milkus (1733–1807)“, skirta šio lietuvių raštijai nusipelniusio lituanisto veiklai pristatyti. K. G. Milkus parengė reikšmingų lingvistinių ir literatūrinių darbų, rūpinosi religinės raštijos leidimu, aktyviai polemizavo dėl oficialiųjų raštų kalbos, domėjosi poetikos ir vertimo problemomis. Kaip pažymi K. G. Milkaus tyrėja doc. dr. Žavinta Sidabraitė, literatūrinis jo palikimas gausus ir įvairus tiek žanro, tiek meninės kūrybos prasme. Kviečiame aplankyti virtualų šios parodos variantą ir išsamiau susipažinti su K. G. Milkaus lituanistine veikla.
Parodos ir tekstų autorė dr. Kotryna Rekašiūtė
Publikavo Audronė Steponaitienė