Gegužės 8–10 d. Tado Vrublevskio skaitykla neaptarnaus skaitytojų
Gegužės 8–10 d. Tado Vrublevskio skaitykla neaptarnaus skaitytojų
Skaitytojų žiniai!
Gegužės 8–10 d. Tado Vrublevskio skaitykla dėl perkėlimo darbų nepriims ir neaptarnaus skaitytojų. Atsiprašome už laikinus nepatogumus. Nuo gegužės 11 d. Tado Vrublevskio skaitykla vėl priims skaitytojus kitoje vietoje – naujojo pastato pirmame aukšte. Maloniai kviečiame!
Vilna Litvaniae metropolis: panoraminio Vilniaus plano (1581) sekiniai
Vilna Litvaniae metropolis: panoraminio Vilniaus plano (1581) sekiniai
Gegužės 3 – birželio 28 dienomis Bibliotekoje veikia mažoji paroda „Vilna Litvaniae metropolis: panoraminio Vilniaus plano (1581) sekiniai“. Vilniaus panoraminis planas (miestovaizdis) iš Georgo Brauno ir Franzo Hogenbergo atlaso Civitates orbis terrarum trečio tomo (Kelnas, 1581) visiems gerai pažįstamas, gal ir pabodęs – be jo, kaip itin patrauklios iliustracijos, neišsiverčia jokia paroda ar leidinys, pasakojantis apie XVI amžiaus LDK sostinę. Šis Vilniaus vaizdas – ankstyviausias iš mus pasiekusių. XVI amžiaus vidurio Vilnius čia pavaizduotas lyg žvelgtume į jį iš paukščio skrydžio. Panoraminis planas svarbus įvairiems tyrėjams, nagrinėjantiems XVI a. Vilnių istorine, informacine, architektūrine prasme (legendoje sužymėti 28 svarbiausi miesto objektai). Kartu jis ir istorinės kartografijos, spaudos bei raižybos istorijos pavyzdys, įdomus net ir filosofams (šiuo požiūriu straipsnį yra paskelbęs Nerijus Milerius). Tyrėjai sutaria, kad Vilniaus vaizdas čia nėra istoriškai tikslus, jame daug klaidų. Manoma, kad Vilniaus vaizdo kūrėjai rėmėsi ankstesniu, mums nežinomu, tikėtina, italų kartografų kūriniu, jį papildę įvairiais keliautojų įspūdžiais apie mūsų sostinę.
Sumanymas išleisti svarbiausių pasaulio miestų vaizdus priklauso Kelno geografui, leidėjui, Šv. Marijos prie Laiptų bažnyčios dekanui Georgui Braunui (1541–1622) ir į Kelną persikėlusiam flamandų kartografui ir raižytojui Franzui Hogenbergui (1535–1590), todėl jų atlasas dažniausiai ir vadinamas Brauno–Hogenbergo vardu. Subūrę geriausius to meto raižytojus (jų būta apie šimtą), jie ryžosi išleisti šešiatomį atlasą keliomis kalbomis, apipavidalintą vieninga stilistika. Pirmoji atlaso laida išėjo lotynų kalba (pirmas tomas pasirodė 1572, šeštas – 1617 metais), po to – vokiečių (1574–1618) ir prancūzų (1579–1618) kalbomis. Atlasas buvo labai populiarus, išėjo septynios jo laidos. Atlase įdėti 546 miestų vaizdai, jie plito ir atskirais atspaudais. Tos pačios miestų vaizdų vario plokštės Hogenbergo įpėdinių vėliau buvo parduotos Amsterdamo atlasų leidėjui Johannui Janssonijui (Jan Janszoon, 1588–1664), išleidusiam savo atlasą (1657). Vėliau jos nupirktos kitų Amsterdamo kartografijos leidėjų ir pakartotinai leistos iki pat 1750 metų, kol visai nusidėvėjo. Todėl tų pačių miestų vaizdų egzempliorių iki mūsų dienų išliko gana daug.
Šios parodos tikslas – parodyti tolesnę Vilniaus panoraminio plano raidą: kaip 1581 m. Kelne išspausdintas Vilniaus vaizdas vėlesnių leidėjų buvo perbraižytas. Matysime žymaus Augsburgo raižytojo Georgo Christopho Kiliano (1709–1781) išraižytą dvigubai mažesnį Vilniaus miestovaizdį iš Bodenehrių šeimos leistų atlasų ir keturis XIX amžiaus Vilniaus vaizdo sekinius. Trys iš jų sukurti Vilniuje, Juozapo Ozemblovskio, Vilniaus miesto valdybos bei Notelio Maco litografijos įmonėse. Ketvirtasis – tai Sankt Peterburge XIX a. antroje pusėje bei XIX a. pradžioje veikusioje A. Tranšelio spaudos įmonėje atspausti du Vilniaus planai viename lakšte: Vilniaus vaizdo perdirbinys pagal Brauno–Hogenbergo atlasą ir XVI a. vidurio Vilniaus vaizdas įprastine miesto plano forma. Visi eksponatai – iš LMA Vrublevskių bibliotekos.
Dr. Alma Braziūnienė
Vakaras, skirtas Felicijai Bortkevičienei
Vakaras, skirtas Felicijai Bortkevičienei
2023 m. gegužės 11 d. 16.30 val. kviečiame į LMA Vrublevskių biblioteką, Žygimantų g. 1, paminėti vienos pirmųjų moterų, išsikovojusių pripažinimą lygiomis teisėmis dalyvauti politiniame ir visuomenės gyvenime, vienos žymiausių lietuvių tautinio atgimimo veikėjų, politikės ir leidėjos Felicijos Bortkevičienės (Povickaitės) 150-ąsias gimimo metines. Ta proga apžvelgsime bibliotekoje eksponuojamą parodą „Felicijos Bortkevičienės epistolinis palikimas Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekoje“, o ryškesnius šios ypatingos moters gyvenimo ir veiklos epizodus aptarsime paskaitos metu.
Gegužės 11 d. 16.30 val. kartu su viena iš parodos autorių E. Kundrotiene pasivaikščiosime po parodą, kurioje eksponuojama F. Bortkevičienės korespondencija, išsiskirianti adresatų gausa, įvairove bei geografija (JAV, Pietų Amerika, Rusija, Vakarų Europos šalys, įvairios vietovės pačioje Lietuvoje). Be įprastų laiškų, parodoje nemažai ir atvirlaiškių, kurie patraukia savo vizualumu – miestų vaizdais, dailininkų darbais, telegramų. F. Bortkevičienės ir jai rašyti laiškai bei atvirlaiškiai įdomūs ne tik kultūros istorikams, menininkams, bet ir pašto istorikams – išlikę antspaudai, pašto ženklai, vokai.
17 val. vakarą, skirtą F. Bortkevičienei, tęsime profesoriaus Andriaus Vaišnio paskaita. ,,Aplankydama tu atvežei čia man dalį širdies, bet ir savo skausmo dalį. Tu čia visus mus, caro tremtinius, Lietuvos ilgesiu apdalinai. Ir paliksi mane mirti be jokios vilties grįžti”, – šiuos žodžius Felicija išgirdo iš senelio, juos ištarusio dukrai, aplankiusiai Lietuvos tremtinius. Jie gali būti Felicijos Bortkevičienės – nuskriaustųjų globėjos, žodžio ir spaudos laisvės gynėjos biografijos pradžia. Visos jos neaprėptume, užtat atsivertę tarpukario Lietuvos – Vilniaus ir Kauno – istorijos puslapius, pažvelgtume į šią trapią, bet kovingą asmenybę, besirūpinusią moterų teisėmis, našlaičių prieglauda, pasiryžusią atstovauti laikraščiui prieš cenzorių, paryškindami įdomiausius jos nuotykius.
LMA Vrublevskių bibliotekos Komunikacijos skyrius, tel. 8 687 88685.
Paroda „Laisvės keliu“
Paroda „Laisvės keliu“
![](/wp-content/uploads/2023/03/statkevic7.jpg)
2023 m. kovo 22 d. 17 val. LMA Vrublevskių bibliotekoje, Žygimantų g. 1, vyks parodos „Laisvės keliu“, skirtos vienam iš Baltarusijos rezistencijos vadų Mikalojui Statkevičiui (balt. – Мікалай Статкевіч) atidarymas. Dalyvaus Vrublevskių bibliotekos direktorius S. Narbutas, Baltarusių partijos „Narodnaya Hramada“ atstovas E. Vilskis (Vilskij), Gudų kultūros draugijos vadovas A. Adamkovičius, Lietuvos socialdemokratų partijos atstovas R. Motuzas.
Šia paroda norime parodyti, kad laisvė nenukrenta iš dangaus, už ją turime mokėti ir kovoti.
Baltarusijoje yra pasiruošusių tai daryti. Būdami kalėjime jie moka už laisvę.
Norime atkreipti dėmesį į tūkstančių Baltarusijos politinių kalinių padėtį. Tokių kaip M. Statkevičius – mokslininkas, karys, dvasios bajoras, nepalaužiamas kovotojas už laisvą Baltarusiją.
Mikalojus Viktorovičius Statkevičius yra partijos „Narodnaya Hramada“ vadovas, politinio ir socialinio protesto šalyje lyderis.
Vilio Branto (Willy Brandt) apdovanojimo laureatas, EP Andrejus Sacharovo vardo premijos laureatas.
„Amnesty International“ tris kartus pripažintas sąžinės kaliniu.
1991 m. pradžioje, protestuodamas prieš demonstrantų slopinimą Vilniuje tankais, išstojo iš TSKP.
2005 m. už taikios demonstracijos prieš referendumo rezultatų klastojimą organizavimą nuteistas 3 metams laisvės apribojimo.
2010 m. buvo iškeltas kandidatu į Baltarusijos Respublikos prezidentus. Po prezidento rinkimų rezultatų paskelbimo Minske susirinko tūkstančiai protestuotojų. Mitingą žiauriai išvaikė vidaus kariuomenė ir specialiosios pajėgos. Mikalojus Statkevičius buvo specialiųjų tarnybų sulaikytas ir nuteistas 5 metams nelaisvės.
Išėjęs į laisvę, aktyviai tęsė politinę veiklą, kurios tikslas – Baltarusijos nepriklausomybės ir demokratijos gynimas.
Mikalojus Statkevičius ketino dalyvauti 2020 metų prezidento rinkimuose, vis dėlto buvo sulaikytas ir nuteistas 14 metų kalėti specialiuoju režimu (karceryje), už netikrus kaltinimus.
Mikalojus Statkevičius – mokslininkas, karys, nepalaužiamas kovotojas už laisvą Baltarusiją.
1000 dienų už grotų.
1000 dienų kankinimo.
1000 dienų – mūsų skausmas.
Šiuo metu šalyje yra 1727 pripažinti politiniai kaliniai (iš tiesų – apie 5000).
Laisvė Mikalojui Statkevičiui ir Baltarusijai!
Parodos organizatoriai: Partija „Narodnaya Hramada“, Gudų kultūros draugija Lietuvoje, LMA Vrublevskių biblioteka
Restauruoti kunigaikščių Sapiegų laiškai
Restauruoti kunigaikščių Sapiegų laiškai
2022 metais restauruotas Dokumentų konservavimo ir restauravimo skyriui pateiktas dokumentas LMAVB RS F139-4002/6 – Sapiegų korespondencija [Laiškai]. Laiškai rašyti ant įvairaus popieriaus, dauguma su vandenženkliais.
Fondo sudarytojai – Sapiegos. Fondą F139 sudaro 5589 vienetai 1604-1831 m. rankraštinių dokumentų lenkų, rusų, italų, prancūzų, švedų, vokiečių kalbomis. Fonde surinkta pačių kunigaikščių Sapiegų ir daugybės kitų Lietuvos ir Lenkijos didikų, politinių veikėjų, užsienio diplomatų laiškai; taip pat Sapiegų valdų administratorių, ekonomų, tarnų, jų tarpe didelė dalis svetimšalių – italų, prancūzų, vokiečių – mokytojų, muzikų, menininkų, dirbusių Sapiegų valdose, laiškai*.
Šio fondo dokumentai nuosekliai tvarkomi jau daugelį metų. Jų būklė yra labai įvairi. Blogos būklės dokumentai konservuojami ir restauruojami. Didelė dalis dokumentų jau restauruota.
Laiškų popierius pažeistas pelėsių, trapus, dėmėtas, trūksta popieriaus fragmentų. Atlikus popieriaus pH matavimus, paaiškėjo, kad šis rodiklis yra normos ribose, tačiau kai kurių laiškų rašalas yra problematiškas ir gali paspartinti laikmenos (popieriaus) destrukciją. Tai plačiai žinoma problema, kai rašalo sudėtyje esantys laisvi geležies jonai inicijuoja celiuliozės destrukciją. Šių jonų nustatyta ir kai kurių restauruojamo rinkinio laiškų rašalo sudėtyje. Siekiant išvengti neigiamo laisvų geležies jonų poveikio popieriui, aštuonių laiškų rašalui pritaikyta rašalo apdorojimo kalcio fitato tirpalu metodika. Po to restauravimui skirtu popieriumi (Japico, Japonija) atkurtos trūkstamos laiškų popieriaus dalys, ištiesintos popieriaus deformacijos, atlikta apdaila. Dokumentas grąžintas saugojimui į Bibliotekos Rankraščių skyriaus saugyklas.
* Abramavičius, V. (sudaryt.). (1963). Rankraščių rinkiniai: Собрания рукописей, (p. 192–193). Vilnius: Laikraščių ir žurnalų leidykla.
Dokumentą restauravo ir tekstą parengė Birutė Giedraitienė,
nuotraukos Valentinos Marmienės ir Birutės Giedraitienės
Paskaitos apie Vilniaus cechų saulėlydį įrašai
Paskaitos apie Vilniaus cechų saulėlydį įrašai
Vieša istoriko Virgilijaus Pugačiausko paskaita ,,Vilniaus cechai XIX a.: profesinės korporacijos saulėlydis”.
Cechai dominavo miesto ūkinėje erdvėje, o jų gamybinis potencialas buvo orientuotas tenkinti pirmiausia vilniečių svarbiausius kasdieninius poreikius.
Esminiu iššūkiu tapo būtinybė prisitaikyti prie Rusijos imperijos politinės ir ūkinės sistemos, tačiau, nepaisant vykusių radikalių pokyčių valstybės ir miesto gyvenime, išgyveno iki XIX a. amžiaus paskutinio dešimtmečio.
Vieša paskaita apie Vilniaus cechų saulėlydį
Vieša paskaita apie Vilniaus cechų saulėlydį
2023 m. vasario 22 d. 17 val. LMA Vrublevskių bibliotekoje, Žygimantų g. 1, įvyks istoriko Virgilijaus Pugačiausko vieša paskaita ,,Vilniaus cechai XIX a.: profesinės korporacijos saulėlydis”.
Cechai dominavo miesto ūkinėje erdvėje, o jų gamybinis potencialas buvo orientuotas tenkinti pirmiausia vilniečių svarbiausius kasdieninius poreikius.
Esminiu iššūkiu tapo būtinybė prisitaikyti prie Rusijos imperijos politinės ir ūkinės sistemos, tačiau nepaisant vykusių radikalių pokyčių valstybės ir miesto gyvenime išgyveno iki XIX a. amžiaus paskutinio dešimtmečio.
Kviečiame apžiūrėti ir naujausią Vrublevskių bibliotekos parodą – Vilniaus cechai XV–XIX a. dokumentuose, skirtą Vilniaus jubiliejui.
LMA Vrublevskių bibliotekos Komunikacijos skyrius, tel. 8 687 88685
Lietuvos kariuomenės vado Valdemaro Rupšio mintys apie knygas
Lietuvos kariuomenės vado Valdemaro Rupšio mintys apie knygas
Mintimis apie knygas dalijasi generolas leitenantas, Lietuvos kariuomenės vadas Valdemaras Rupšys.
Kokią knygą pavadintumėt vertinga, kur slypi knygos vertė?
Man vertinga yra ta knyga, iš kurios gali ne tik pasisemti žinių, bet ir kuri duoda išminties.
Kokią knygą rekomenduotumėt perskaityti bibliotekos darbuotojams?
Pasiūlyčiau įsigilinti į Rytprūsių temą. Man asmeniškai tai padaryti padėjo nemažai dėmesio vertų knygų. Viena jų – Peterio B. Klarko (Peter B. Clark) knyga „1923-ieji: Klaipėdos prijungimas prie Lietuvos. Dalyviai ir jų liudijimai“.
Ar teko kada knyga pasinaudoti ne pagal jos tiesioginę paskirtį?
Iš tiesų, tenka ir gan dažnai pirkti knygas ne skaitymui, o kaip dovanas. Mėgstu dovanoti knygas.
Ar elektroninės knygos – konkurentės spausdintoms?
Pasakyčiau, kad visai ne konkurentės.
Ar kiekviena karta turi savitą ryšį su knyga? Jūsų kartos požiūris į knygą?
Manau, kad taip. Tai susiję ir su pavidalais (elektroninė ar spausdinta), ir su galimybėmis skaityti skirtingomis kalbomis, taip pat temomis, net santvarkomis. Sakyčiau, kad mano kartos požiūris yra blogesnis nei prieš tai buvusios, bet geresnis nei būsimos kartos. Šiuolaikinio tempo padarinys yra tai, kad į rankas knygą paimame rečiau.
Kokios knygos neskolintumėt net draugui?
Šiaip knygas mielai rekomenduoju ir skolinu. Bet yra viena knyga, kurią labai vertinu ir kurią paskolinęs susigrąžinau po kelių metų, todėl dvejočiau, ar ją dar kartą skolinti. Tai Gerhardo P. Groso (Gerhard P. Gross) knyga „The myth and reality of German warfare“.
Jūsų biografija – kokio žanro knygos verta?
Pirma į galvą šovusi mintis – komedija. Galbūt todėl, kad mėgstu humorą ir neretai į įvykius stengiuosi pažiūrėti per juokų prizmę.
Kokios šalies autoriai yra mėgstamiausių sąraše?
Vokietijos.
Jeigu rašytumėt, apie ką būtų naujausia knyga?
Jeigu sugebėčiau rašyti ir turėčiau tokią galimybę, tai knyga būtų arba apie lietuviškų karinių vienetų tarnybą Rytprūsiuose, arba karinių lyderių, karo vadų analizė, paveikslas.
Kokią knygą skaitote šiuo metu?
Visuomet skaitau kelias knygas. Šiuo metu skaitau: Deno Džounso ir Marinos Emeral (Dan Jones, Marina Amaral) „Pasaulis liepsnose. Ilgasis karas 1914–1945 m.“ ir Džono L. Gronskio (John L. Gronski) „Iron-sharpened leadership“.
Laikina prieiga prie Taylor & Francis eBooks duomenų bazės
Laikina prieiga prie Taylor & Francis eBooks duomenų bazės
![](/wp-content/uploads/2023/02/taylor-francis-1.jpg)
Iki 2023 m. balandžio 30 d. suteikta laikina prieiga prie Taylor & Francis eBooks elektroninių knygų kolekcijos.
Knygos pristatymas Balstogėje
Knygos pristatymas Balstogėje
Vasario 8 d. Palenkės Łukaszo Gόrnickio bibliotekoje direktorius dr. Sigitas Narbutas ir mokslinė sekretorė Leokadija Kairelienė pristatė Balstogėje išleistą studiją apie Pranciškaus Skorinos „Mažosios kelionių knygelės“ amžininkus – ankstyviausius Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos leidinius. Į šios knygos sutiktuves susirinko kolegos iš Łukaszo Gόrnickio bibliotekos, taip pat gražus būrys vyresniųjų klasių moksleivių iš trijų Balstogės licėjų. S. Narbutas auditorijai papasakojo apie Pranciškų Skoriną ir jo darbus, L. Kairelienė – apie LMA Vrublevskių biblioteką, jos istoriją, turtingą dokumentų fondą ir šiandien atliekamus darbus. Su kolegomis iš Łukaszo Gόrnickio bibliotekos: direktore Beata Zadykowicz, dr. Łukaszu Zabielskiu, Michału Siedleckiu ir kitais, pasidalinta bendros leidybinės veiklos ir kitokio prasmingo bendradarbiavimo planais.
Daivos Narbutienės nuotraukos.